![header.png](https://static.wixstatic.com/media/1697da_c93672c2416e4344b201b4dec84517e7~mv2.png/v1/fill/w_687,h_350,al_c,lg_1,q_85,enc_auto/header.png)
*מועמר תופיק (תאופיק) ב
מספר רישיון 755
עורך דין תאופיק מועמר נולד ב-1901 בנצרת למשפחה נוצרית.
הוא למד בקולג' הסקוטי בצפת, ולאחר מכן למד היסטוריה באוניברסיטה האמריקאית בביירות. [1]
בין השנים 1935–1937 עבד כפקיד במשרד רשם החברות במקביל ללימודים בבית הספר המנדטורי למשפטים בירושלים (Jerusalem Law Classes), שהכשיר עורכי דין אך לא היה מוסד אקדמי. [2]
ב-1940 קיבל רישיון לעריכת דין שמספרו 755, ועסק בעריכת דין בחיפה במשרדו של אחיו, עורך הדין ג'ורג' מועמר. [3]
אחרי 1948 שמר על רישיון עריכת הדין שלו, ובאמצע שנות החמישים העתיק את משרדו לנצרת. [4]
הוא עסק בעריכת דין אך לא היה ליטיגטור פעיל.
בשנת 1979 הוסמך כנוטריון [5], עיסוק שבאותה תקופה היה אופייני לעורכי דין הנמצאים בסוף הקריירה שלהם וזקוקים להכנסה נוספת.
עיקר עניינו של תאופיק מועמר היה בהיסטוריה ובספרות. בין השנים 1957–1958 פרסם בזה אחר זה קובץ סיפורים, רומן וזיכרונות מתקופת המלחמה בחיפה. [6]
בשנת 1979 פרסם ביוגרפיה היסטורית של ד'אהר אל-עמר שליט הגליל במאה ה-18. [7]
מועמר הלך לבית עולמו ב-22 בפברואר 1988. את ביתו תרם להקמת בית התרבות והאומנות בנצרת – גלריה פעילה המציגה יצירות של אומנים פלסטינים ויהודים. [8]
מקורות
*ביוגרפיה זו נכתבה על ידי ד"ר גל אמיר וד"ר נעמה בן זאב, כחלק מפרויקט מחקר עורכי הדין הפלסטינים בשנים הראשונות של המדינה שמומן על ידי הקרן הישראלית למדע, מחקר מס' 1831/18. כל הזכויות שמורות לד"ר אמיר וד"ר בן זאב.
[1] ג'וני מנסור "'מיומנו של פליט – המערכה על חיפה' סקירת ספרו של תאופיק מועמר" חיפה בתש"ח – 1948, אסופת מאמרים 60 שנה למדינת ישראל 70 (2008).
ISA-MandatoryOrganizations-MandateAtrnGen-0006eho [2]
Overcrowding a Profession, Palestine Post 2.5.1940, p. 2. [3]
[4] י"פ 531, 11.5.1957, עמ' .773
[5] י"פ 2524, 29.3.1979, עמ' 1239.
[6] توفيق معمّر،, المتسلل وقصص أخرى (الناصرة: مطبعة الحكيم, 1957); مذكرات لاجئ أو حيفا في المعركة (الناصرة: مطبعة الحكيم, 1958); بتهون (الناصرة: مطبعة الحكيم, 1959).
[7] ظاهر العمر, كتاب يتناول تاريخ الجليل خاصة والبلاد السورية عامة من سنة ١٦٩٨ حتى سنة ١٧٧٧ (الناصرة: مطبعة الحكيم, 1979).
[8] שני ליטמן "האמן פריד אבו שקרה לא רוצה שימחקו לו את הזהות" הארץ (4.2.2016).
פסקי דין
כתביו/ה
מחקר אודותיו/ה
אזכורים
מסמכים נוספים